Řízení zásob
Zásoba je funkčním zbožím nacházejícím se v určitém místě materiálového toku
Její základní funkcí je rozpojení:
přísunu   x   a	odsunu zboží
(nabídky)	(poptávky)
tak, aby došlo k zachycení rozdílů v rychlosti proudění těchto dvou různých toků.
Optimalizace objemu zásob vzhledem k danému prostředí je jedním z nejzávažnějších problémů log. systémů.
Cílem řízení zásob je zabezpečení jejich optimální výše a struktury zabezpečující rytmickou a nepřerušovanou výrobu i pohotovost a úplnost dodávek, aby s tím spojené náklady byly minimální.
Poslání zásob:
-	zabezpečení plynulosti výroby,
-	krytí výkyvů v poptávce, nebo poruch v distribuci,
-	vyrovnání nabídky a poptávky a
-	vytváření podmínek pro územní, nebo odvětvovou specializaci.
Je tedy zájem : - minimalizovat, nebo zcela vyloučit některé zásoby a nahradit je funkčními dopravními, nebo informativními systémy a
-	omezit je tak, aby kapitálová vázanost byla co nejmenší.
Zásoby jsou spojeny s těmito skupinami nákladů;
-	objednací, vztahující se k dávce na doplnění zásoby při externím
nákupu, nebo výrobě na objednávku,
-	na udržování zásob - úroky, nákl. na sklady a správu zásob a
z rizika a
-	z deficitu pokud nestačí k uspokojení požadavků odběratelů.
-	

Bod rozpojení
Jedním ze základních pojmů  z oblasti logistických materiálových řetězců a materiálového zásobování  je  tzv. bod rozpojení, který tvoří rozhraní mezi závislou a nezávislou poptávkou.
Nezávislou poptávkou rozumíme potřebu zboží, která je dána požadavkem zákazníka a není vázána na poptávku po jiných produktech. Je
 jeho svobodným rozhodnutím  a může být předem pouze předpokládána. 
Závislá poptávka vychází přímo, nebo nepřímo z poptávky po jiném výrobku a není jí nutno předpokládat. Může být přímo  přesně vypočtena na základě kusovníku a informací o zásobách. 
Bod rozpojení v logistickém řetězci viz obr.č
Pro bod rozpojení platí:
•	v něm se dotýkají dva způsoby řízení procesů a je tedy dělítkem mezi činnostmi  řízenými objednávkami zákazníků (po proudu od bodu rozpojení) a činnostmi řízenými na základě předpovědi budoucí spotřeby a následného plánování (proti proudu od bodu rozpojení),
•	odděluje dva různé druhy rizik, ve směru k zákazníkovi jde o riziko ztracených zakázek a ve směru k dodavateli je riziko chybného vynaložení prostředků (nepoužitelných, nebo neprodejných zásob), 
•	je posledním místem zásoby v logistickém řetězci.
Umístění bodu rozpojení je důležitým strategickým rozhodnutím. Může ležet na různých místech materiálového toku v podniku. Velmi často bývá umístěn ve skladu hotových výrobků. Jak je tomu na obrázku č.

Druhy zásob (poodle funkce)
*	Rozpojovací zásoby
-	obratová (běžná) zásoba
-	pojistná zásoba
-	anticipační zásoba (předzásobení)

  Zásoba v logistickém řetězci

•	dopravní zásoba
•	zásoba rozpracované výroby

*	Strategické zásoby
*	Technologické zásoby
*	Spekulační zásoby
*	Zásoby bez funkce

Druhy zásob
(podle jejich operativních cílů)
*	Technická (fyzická) zásoba
-	fyzicky přítomná ve skladu
= volná (disponibílní)+rezervovaná zásoba
*	Rezervovaná zásoba
-	existuje již pro ni určení; není proto
administrativně k dispozici
*	Ekonomická zásoba
=fyzická zásoba + dosud nedodané objednávky do skladu - rezervovaná zásoba

Ukazatelé pro řízení zásob

              Zmax  	 =    T  x  D
  
                  T  =    trvanlivost
                   D =    poptávka

      Když  Zmax není omezeno  T  pak
Zmax závisí  hlavně  na:
-poptávce                                                    
-	kapacitách
-	financích a
-	nákladech

Schéma řízení zásob